РОЛЬ ВИБІРКОВИХ ОСВІТНІХ КОМПОНЕНТІВ У ФОРМУВАННІ SOFT SKILLS МАЙБУТНІХ УЧИТЕЛІВ НОВОЇ УКРАЇНСЬКОЇ ШКОЛИ - ДЕНИСЕНКО, Н. Г.; БОРБИЧ, Н. В.; МАРЧУК, С. С.; ЧЕМЕРИС, І. В. (АКАДЕМІЧНІ СТУДІЇ. СЕРІЯ «ПЕДАГОГІКА», 2023)
У статті проаналізовано суб’єктивне сприйняття здобувачами вищої освіти ролі дисциплін вільного вибору у формуванні soft skills. З’ясовано, що професійно-педагогічна підготовка підпорядковується законам суспільного розвитку, потребує постійного поповнення змісту освіти новітніми матеріалами, впровадження сучасних технологій навчання з високим рівнем розвитку вищої освіти в контексті тенденцій світових освітніх систем. Проаналізовано поняття soft skills, яке ототожнюють з employability skills (навички для працевлаштування), people skills (навички спілкування з людьми), non-professional skills (непрофесійні навички), skills for social progress (навички для соціального розвитку), life skills (життєві навички), що є необхідними для молоді у ХХІ столітті. У ході дослідження зроблено висновок, що переважна більшість здобувачів вищої освіти пов’язує формування soft skills з вивченням вибіркових дисциплін, які вдосконалюють аналітичне мислення, професійну гнучкість та інноваційність. Студенти також виділяють креативність, оригінальність й ініціативність, життєздатність, стресостійкість; формування нових ідей, для того щоб бути конкурентоспроможними на сучасному ринку освітніх послуг. Сформовано матрицю навичок, необхідних для сучасного педагога (гнучкість мислення, креативність, цифрова грамотність, емоційний інтелект, комунікативність, самонавчання та саморозвиток). У цілому виявлено, що вибіркові навчальні дисципліни професійної та практичної підготовки надають можливість здійснювати поглиблену підготовку за спеціальностями та спеціалізаціями, що визначають характер майбутньої діяльності; сприяють академічній мобільності студента та його особистим інтересам, дозволяють впроваджувати спеціалізації в межах базової спеціальності з метою формування компетентності здобувача відповідно до вимог ринку праці. На нашу думку, подальші дослідження потрібно спрямувати на вивчення можливостей каталогу вибіркових освітніх компонентів із залученням учителів-практиків, стейкхолдерів та інших зацікавлених осіб.